Talajvízjárás folyóparti területen kisvizes időszakban
A munka célja az egykori Lágymányosi-tó feltöltésével létesült területen (INFOPARK) telepített kutakban észlelt vízszintek, a Dunán mért vízállások és a csapadékadatok ismeretében a folyó, talajvíz és a csapadék kölcsönhatásainak elemzése, valamint ezen kapcsolat összehasonlítása az előző évek kisvizű időszakaiban tapasztaltakkal.
A vizsgálatot segíti, hogy a területről több, mint 10 éves adatsor áll rendelkezésünkre a feljegyzett adatokkal. A területre elsősorban vízminőség megfigyelésére telepítették 1999-ben az első kutakat, de már akkor mérték bennük a vízszinteket is.
A Duna mindenkori vízállása, illetve a csapadékadatok pedig a megfelelő szervektől lekérdezve áll rendelkezésünkre. Az talajvízszint adatok begyűjtése az ez évi időszakban hetente, saját mérések, feljegyzések alapján történt.
Az adatok vizsgálata során megfigyelhető, hogy az ember tevékenységek által befolyásolt, beépített területen is hasonlóak a folyamatok, mint a természetes környezetben.
A kutakban észlelt talajvízszinteknél kialakul a folyó vízállás változásainak megfeleltethető ingadozás. A parthoz közelebb eső kutak gyorsabban és intenzívebben reagálnak a Duna vízszintjének változására, mint a parttól messzebb telepítettek.
Mindezen vizsgálatok megmutatták, hogy kisvizes időszakban a vízszintre nincs hatással a vízzáró talajréteg, a talajvíz szintje az alatta levő vízvezető rétegben van. A vizsgálatból egyértelműen kiderül a beépítettség hatása is a vízszintek kapcsolatára. Látható, hogy azon épületek, melyek alapozási síkjai nem érik el a vízáteresztő réteget gyakorlatilag nem okoznak áramlási akadályt, míg a mély alapozású, mélygarázsos épületek jelentős befolyásolják az áramlási viszonyokat. A pontos kapcsolat leírásához további vizsgálatokra lenne szükség.
szerzők
-
Megyesi Tibor Bence
Építőmérnöki szak (műszaki alapdiploma BSc szint)
alapképzés (BA/BSc) -
Wagner Flóra
Építőmérnöki szak (műszaki alapdiploma BSc szint)
alapképzés (BA/BSc) -